Ungdom i og utenfor skolen

11.01.23

Relevant artikkel for økta: (Jordet, 2020) i kompendium // Bourdieux (Fra samf)

Nøkkelbegreper fra økta

Inkludering

Ekskludering

Altruisme

Inflasjon

Sosioøkonomisk bakgrunn

Annerkjennelse

Mindreverd

______________

Elitistisk og relativistisk kultur

HAP-LAP (High-/Low autonomi Profession)

Klassifikasjon

Framing

Andre notater

Mennesker har generelt medfødt altruisme der de er i stand til meddeling samarbeid osv.

Honnet (kompendium) fokus på annerkjennelse, uten dette blir man «ødelagt»

Jordet snakker om at skolen er en arena hvor gode indivuduelle prosesser brytes ned og man setter mer i «flokk» sjekk opp i tekst i etterkant for kontroll av det som sies her nå

Mange elever opplever at de ikke får mestring i skolen

Viser til bourdeiux fra samf-pensum sin kritikk av skolesystemet

Bruker ikke begrepet for det men er ganske på sosioøkonomiske bakgrunner som påvirker forutsetninger og holdninger i skolen, man blir hva man kommer fra typ

Klassesystemene

Men med argument om UXA der det snakkes om hvordan mange vil få en verre tilværelse enn tidligere generasjoner som man kommer fra

Kikker også på effekten av inflasjon, selv om mange skal være med i moten så risikerer man å falle utenfor pga dårlig råd og dyre trender

Honnet deler opp annerkjennelse i tre «sfærer» som oppstår i ulike livsfaser

Kjærlighet i private

Rettigheter i det offentlige

Sosial verdsetting i sosiale

Ved mangel på annerkjennelse innenfor disse sfærene så vil man oppleve en følelse av mindreverd

Torsdag 12.01.23	Klasse og sosialisering i Lys av Basil Bernsteins kodeteori

Differansiering mellom politisk prinsipp og tanker om skolen der alle skal ha like forutsetninger og ha like muligheter

MEN den sosioøkonomiske bakgrunnen har effekt i form av

Atferd, trivsel, selvoppfatning, arbeid med lekser, prestasjoner, tanker om høyere utdanning og egne aspirasjoner

To forståelser av kultur

Enten som noe man har mer/mindre av, der noen type kultur er bedre enn andre (elitistisk)

Relativistisk: Kultur i ulike grupper som forskjellig, det er ikke målt i kvantitet eller sett på som bra eller dårlig

Kommunikasjonspraksis blir påvirket av arbeidslivet til foreldrene ut fra Bernstein

Makro: Arbeidslivet

Mikro: Privat/hjemme

Kode: defineres som et regulerende prinsipp som styrer vår kommunikasjonspraksis

Språkkoder har forutsetninger i produksjonslivet ift struktur og kommunikasjonsmåter der det vi arbeider med danner en materialbase

En slik materialbase kan være kull. Da jobber man med å utvinne dette, og kunnskapen går på det praktiske ift kull og hvordan du skal få det ut, hvordan det faller etc. Kan også om redskaper som er relevante for dette og hvordan dette skal håndteres. Ved erfaring får man kunnskap om området man jobber med. Kan også få slik kunnskap om kull gjennom å være typ geolog. Lengre avstand fra materialbasen siden man ikke er «hands-on» med kull men har fremdeles masse kunnskap om det. Begge yrker jobber med samme base, men bare på ulike måter. Man får en annen type kommunikasjon av dette pga kravene til yrkene, den ene er praktisk og den andre er akademisk. Dette påvirker språket også i hjemmet, ergo viser til punkter over

I et mateksperiment der det skilles på barn fra middel- og arbeiderklasse

Middel- gir mer saklig forklaring, de forklarer hva det er de ser generelt

Ny forklaring endret prinsipp over til samme som arbeider- når de ble bedt om det

Arbeider- gir mer kontekst, det er på erfaringsbasis på egne erfaringer

Ny forklaring bruker samme forhold, fremdeles på erfaring og kontekst

Middelklassebarna hadde altså tilgang til flere ulike språklige koder, der arbeiderklassebarn hadde mer begrensede koder

I et annet eksperiment der de snakker om maleri så lager arbeider- en fortelling om maleriet der middel- beskrev bildet mer generelt og uten å kreve en kontekst der man må være til stede for å forstå

Når man ser på familier med høy og lav autonomi (i profesjon) så er det ulikhet i informasjonsbehov og orientering til mening det

Klassifikasjon: Relasjoner mellom kategorier

Varierer i styrke mellom svak og sterk og knyttes til makt

Ved sterk klassifisering så er det tydelig isolasjon mellom kategorier

Ved svak så er det en utydelig isolasjon mellom kategorier

Framing: Kommunikasjonskontroll

Går på strukturen på interaksjonene i et klasserom

Går på strukturen på pedagogikken

Vurderes også i svak/sterk grad

Ved sterk så er det isolerte oppgaver som en ledelse har bestemt

Ved svak så er det høyere grad av kommunisering og egen styring av tempo

Deles i to ulike diskurser

Instruksjonsdiskurs

Regulerer hvem som kontrollerer hva i undervisning, i form av seleksjon, sekvenser, tempo og kriterier

Regulerende diskurs – hvordan lærer kontrollerer elever sin oppførsel

Direkte, hierarkiske kontroll (posisjonelle form)

Indirekte, horisontale (relasjonelle form)

Eksempel på sterk klassifisering i skolen kan være tentamen/eksamen/prøver der det er tydelige regler og normer for hva de kan/ikke kan gjøre, si osv.